מדוע צפה הגאון רבי יעקב קמינצקי זצ"ל בטלוויזיה?
הנחיתה של ניל ארמסטרונג על הירח הציקה לראש ישיבת 'תורה ודעת', שראה בנחיתה סתירה לדברי הרמב"ם • איך תירץ את הקושיא? היכן דרש עליה? ומה הגיבו בניו של הגרי"ז מבריסק?
- אלי כהן, בחדרי חרדים
- כ"ב אלול התשע"ב
- 48 תגובות
![הנחיתה ההיסטורית על הירח. צילום ארכיון הנחיתה ההיסטורית על הירח. צילום ארכיון](https://storage.bhol.co.il/articles/176080_tumb_800X480.jpg)
הנחיתה ההיסטורית על הירח. צילום ארכיון
מותו של ניל ארמסטרונג, האדם הראשון (ואחד משנים עשר בסך הכל) שפסע על הירח, העלה סיפור מעניין, מזווית יהודית: הגאון רבי יעקב קמינצקי זצ"ל, ראש ישיבת 'תורה ודעת' בניו יורק, וחבר מועצת גדולי התורה של אמריקה, ששמע על הנחיתה המתוכננת על הירח, התקשה להשלים כי הדבר אפשרי.
מה שטרד את מנוחתו היו דברי הרמב"ם (בהלכות יסודי התורה, פרק ג') מהם מובן כי הירח אינו מורכב מהיסודות המוכרים לנו, ואף נקט שהוא 'בעל נפש', ואלו דבריו: "כל הכוכבים והגלגלים, כולם בעלי נפש ודעה והשכל הם. והם חיים ועומדים ומכירים את מי שאמר והיה העולם, כל אחד ואחד לפי גודלו ולפי מעלתו משבחים ומפארים ליוצרם כמו המלאכים. וכשם שמכירים את הקדוש ברוך הוא, כך מכירים את עצמן ומכירים את המלאכים שלמעלה מהן. ודעת הכוכבים והגלגלים, מעוטה מדעת המלאכים וגדולה מדעת בני האדם".
הגר"י קמינצקי התפלל באותם ימים, מפאת חולשתו, במניין מיוחד שיסדו בני ביתו ומקורביו בקומת המרתף של ביתו. בין המתפללים במניין הקבוע היה שכנו, יהודי בשם גרפינקל. כששמע את ספיקותיו של ראש הישיבה, הציע לו לבוא אל ביתו ולצפות במכשיר הטלוויזיה שברשותו את שידור הנחיתה על הירח.
בשנת תשל"ח, תשע שנים לאחר הנחיתה על הירח, סיפר הגר"י קמינצקי באחת מדרשותיו בפני קהילת תלמידיו במונסי, כי הרגיש שהוא חייב לראות את הנחיתה במו-עיניו, ו"נורא חרה לי הדבר, איך יתכן שהרמב"ם טעה בזה?"
"אלא שיישבתי, שארבעת הפרקים הראשונים של יסודי התורה, הלא כתב הרמב"ם עצמו שהם רק 'הקדמה' לראות דרך ה' וחכמתו ולהגיע ליראת ה'. ואם כן הם אינם קבלה כתורה מסיני, ויתכן שהרמב"ם טעה לפי דעות של מדענים בני זמנו בעניין זה".
בכנסייה הגדולה של 'אגודת ישראל' שהתקיימה בתש"מ בירושלים, השתתף הגר"י קמינצקי, שהגיע במיוחד ארצה. באחת מדרשותיו סיפר על התמיהה שהייתה לו בנושא הנחיתה, והאופן בו יישב אותה.
אלא שבניו של הגרי"ז מבריסק לא אהבו כל-כך את התירוץ, וטענו שאין לבטל את דברי הרמב"ם בשל קוצר ההשגה, ו"פון א קשיא שטארבט מען נישט".
מה שטרד את מנוחתו היו דברי הרמב"ם (בהלכות יסודי התורה, פרק ג') מהם מובן כי הירח אינו מורכב מהיסודות המוכרים לנו, ואף נקט שהוא 'בעל נפש', ואלו דבריו: "כל הכוכבים והגלגלים, כולם בעלי נפש ודעה והשכל הם. והם חיים ועומדים ומכירים את מי שאמר והיה העולם, כל אחד ואחד לפי גודלו ולפי מעלתו משבחים ומפארים ליוצרם כמו המלאכים. וכשם שמכירים את הקדוש ברוך הוא, כך מכירים את עצמן ומכירים את המלאכים שלמעלה מהן. ודעת הכוכבים והגלגלים, מעוטה מדעת המלאכים וגדולה מדעת בני האדם".
הגר"י קמינצקי התפלל באותם ימים, מפאת חולשתו, במניין מיוחד שיסדו בני ביתו ומקורביו בקומת המרתף של ביתו. בין המתפללים במניין הקבוע היה שכנו, יהודי בשם גרפינקל. כששמע את ספיקותיו של ראש הישיבה, הציע לו לבוא אל ביתו ולצפות במכשיר הטלוויזיה שברשותו את שידור הנחיתה על הירח.
בשנת תשל"ח, תשע שנים לאחר הנחיתה על הירח, סיפר הגר"י קמינצקי באחת מדרשותיו בפני קהילת תלמידיו במונסי, כי הרגיש שהוא חייב לראות את הנחיתה במו-עיניו, ו"נורא חרה לי הדבר, איך יתכן שהרמב"ם טעה בזה?"
"אלא שיישבתי, שארבעת הפרקים הראשונים של יסודי התורה, הלא כתב הרמב"ם עצמו שהם רק 'הקדמה' לראות דרך ה' וחכמתו ולהגיע ליראת ה'. ואם כן הם אינם קבלה כתורה מסיני, ויתכן שהרמב"ם טעה לפי דעות של מדענים בני זמנו בעניין זה".
בכנסייה הגדולה של 'אגודת ישראל' שהתקיימה בתש"מ בירושלים, השתתף הגר"י קמינצקי, שהגיע במיוחד ארצה. באחת מדרשותיו סיפר על התמיהה שהייתה לו בנושא הנחיתה, והאופן בו יישב אותה.
אלא שבניו של הגרי"ז מבריסק לא אהבו כל-כך את התירוץ, וטענו שאין לבטל את דברי הרמב"ם בשל קוצר ההשגה, ו"פון א קשיא שטארבט מען נישט".
תגובות
{{ comment.number }}.
הגב לתגובה זו
{{ comment.date_parsed }}
{{ comment.num_likes }}
{{ comment.num_dislikes }}
{{ reply.date_parsed }}
{{ reply.num_likes }}
{{ reply.num_dislikes }}
הוספת תגובה
לכתבה זו התפרסמו 48 תגובות