ועדת חו"ב קיימה דיון נוסף בהצעת חוק הגיוס, והתמקדה בסעיף המטרה
ועדת חו"ב קיימה דיון נוסף בהצעת חוק הגיוס, והתמקדה בסעיף המטרה. מזכיר הממשלה פוקס: "המטרה היא להסדיר בחוק את מעמדתם של אלה שתורתם אומנותם שדחו את גיוסם לצבא"
- אברהם פריינד
- ט"ו תמוז התשפ"ד
![ועדת חו"ב קיימה דיון נוסף בהצעת חוק הגיוס, והתמקדה בסעיף המטרה](https://storage.bhol.co.il/media/lt/1573809/gallery/261051_tumb_800X480.jpg)
ועדת החוץ והביטחון בראשות ח"כ יולי אדלשטיין, התכנסה היום (ראשון) לדיון נוסף בהצעת חוק שירות ביטחון – שילוב תלמידי ישיבות, כאשר בדיון היום החל הדיון בסעיפי החוק.
הדיון היום התמקד בסעיף המטרה בחוק (26 ב) שנוסחו "מטרתו של פרק זה לצמצם את אי השוויון בגיוס לשירות סדיר, לרבות באמצעות שילוב של בני הציבור החרדי בשירות לאומי- אזרחי, ולקדם את השתלבותם בשוק התעסוקה ואת תרומתם למשק המדינה, והכול תוך הכרה בחשיבות לימוד התורה."
יו"ר הוועדה, ח"כ יולי אדלשטיין, אמר בפתח הדיון: "החוק שמונח לפנינו נעשה בנסיבות אחרות, ולמטרות אחרות, הדברים השתנו מקצה לקצה ולכן מה שהיה תקף לחוק ההוא, פחות רלבנטי היום. קיצרנו את ההליכים הבירוקרטים ואנחנו כאן כדי להתאים את הסעיפים."
ח"כ רם בן ברק אמר: "הייתי מציע לשנות את מטרת החוק ולהגיד שמטרת החוק היא גיוס בני הישיבות לצה"ל תוך הבנה בחשיבות לימוד התורה. החוק יחול על כולם ואנחנו נאפשר לקבוצה שנחליט על גודלה ללמוד תורה".
ח"כ שרון ניר אמרה: "אחד הדברים המרכזיים שציריכם להוביל אותנו זה הצרכים של צה"ל שהם צרכים קיומיים, מדובר על 7 זירות שפתוחות רק כרגע ולכן צריך לדעת לתת מענה. כל היתר זה נלווים".
ח"כ אורית פרקש הכהן אמרה: "זו בעצם חקיקה מעידן אחר, מימים אחרים, ואז באה הממשלה והחילה דין רציפות בלי להתאים אותה לנסיבות. בדברי ההסבר המילה 7.10 לא מוזכרת, מדובר בהצעת חוק שהדגש שלה היה תעסוקתי. אם מטרת החוק הן לפי חשיבות לימוד התורה, אז המכסות יכולות להיות מזעריות".
ח"כ אפרת רייטן אמרה: "להבנתי לפי נוסח סעיף המטרה, הכל צריך לעבור דרך המסננת של חשיבות ההכרה בלימוד התורה מה שמעקר מתוכן את מטרת הפרק ואת מה שאמר בית המשפט. אם רוצים לעשות תיקון ביטחוני, שוויוני וכלכלי, לא ייתכן שהסעיף יישאר ככה."
ח"כ מירב מיכאלי אמרה: "החוק הזה צריך להיות הוראת שעה שמאפשרת לעבור מהמצב שהתקול שאנחנו נמצאים בו למצב של תיקון, שבו אין צורך לציין את הציבור החרדי כשונה בכל מה שנוגע לגיוס לצה"ל."
ח"כ אוהד טל אמר : "צריך להפוך את סעיף המטרה לכמה שיותר רזה ופשוט. אם נהפוך את זה לוויכוח אידאולוגי אז נמשיך בקרב הצעקות ולא נצליח להתקדם. בואו נרד מהאידאולוגיה למה שהכי פרקטי."
ח"כ בועז ביסמוט אמר: "זה כבר דבר מוסכם שהחרדים יתגייסו, גם הם מבינים באיזה תקופה אנחנו נמצאים. מצד שני, יש לא רק מה אנחנו רוצים אלא מה הצבא יכול. השאלה אם באנו להוציא את החוק הטוב ביותר, או לריב ולייצר משבר.".
מזכיר הממשלה יוסי פוקס אמר: "החרדים מסכימים שצריך להעלות את שיעורי הגיוס ולמלא אותם מתוך אלה שאינם לומדים תורה. המטרה היא להסדיר בחוק את מעמדתם של אלה שתורתם אומנותם שדחו את גיוסם לצבא".
ח"כ משה רוט אמר: "מטרת החוק זה לא נושא השוויון אלא להגדיל את הסד"כ. השווויון זה תוצר נלווה כמו גם נושא התעסוקה. שמחתי מאוד לשמוע שערך לימוד התורה זה דבר שהיום מובן ולא לוחמים נגד הערך הזה. זה ערך לאומי ונכון למדינה להשקיע בערך הלאומי הזה.
כשאומרים צרכי ביטחון, ואני אומר את זה בהערכה לכל לובשי המדים, אנחנו מכירים ויודעים שיש מדרג בצרכי הביטחון, יש גל"צ ויש להקות צבאיות ויש עודף בעובדי מנהל. כשמדברים על צרכי ביטחו מדברים על צרכי ביטחון אמיתיים. גם בנושא ההתאמה אני רואה התקדמות גדולה ואני מקווה שהצבא ילמד מהעבר וייקח את זה ברצינות. אני חושב שהאופוזיציה תצביע כל מקרה נגד החוק ולא משנה מה יהיה כתוב בו."
הוספת תגובה
לכתבה זו טרם התפרסמו תגובות